Bude mať Slovensko novú daň? Denník E s odvolaním sa na viaceré zdroje informoval, že vládna koalícia uvažuje o zavedení novej dane na bezhotovostné transakcie podľa vzoru Maďarska. Má byť súčasťou konsolidačného balíčka, ktorý pripravuje ministerstvo financií. Pre Slovákov by to znamenalo, že z každého výberu či pohybu na účte by štátu odišla menšia čiastka.
Rezort financií v stanovisku poprel, že by vláda niečo takéto chystala. „Ministerstvo financií SR sa ostro ohradzuje voči tvrdeniam, že rezort plánuje zaviesť bežným občanom zdaňovanie výberov z bankomatov a bankových prevodov. Sú to klamstvá a ministerstvo financií takéto výroky považuje za šírenie poplašných správ. Rovnako to platí aj pri téme údajného rušenia paušálnych výdavkov pre živnostníkov,“ reagovalo ministerstvo na sociálnej sieti.
„Rezort financií SR momentálne pracuje na balíku konsolidačných opatrení, ktorého výsledná podoba bude známa, tak ako avizujeme už niekoľko týždňov, až po rokovaniach koaličnej rady. Následne budú všetky opatrenia predstavené verejnosti,“ dodal rezort financií.
Nápad pochádza z EÚ
V roku 2012 sa začalo uvažovať o zavedení dane na celoeurópskej úrovni, ktorá by sa týkala obchodovania na burze. Euractiv uvádza, že na akcie a dlhopisy by sa mala vzťahovať sadzba 0,1 percenta, zatiaľ čo na deriváty iba 0,01 percenta.
Táto daň by však neovplyvňovala bežné finančné transakcie domácností a podnikov, ako sú hypotéky, platby, poistenie, vklady či menové operácie. Európska komisia v roku 2011 uviedla, že cieľom je zdaniť finančný sektor, nie jeho klientov. Vtedajší predseda vlády Robert Fico tento krok uvítal ako správny. „Domnievam sa, že zavedenie dane z finančných transakcií je správne, spravodlivé, etické a morálne. Ak bude dobrý príklad napríklad v Rakúsku, že zavedenie takejto dane je možné, budeme mať záujem o niečo podobné aj na Slovensku,“ vyjadril sa vtedy.
Postupne však jednotlivé členské štáty predkladali námietky, čo viedlo k zužovaniu rozsahu a predmetu zdanenia. Najnovší návrh vychádza z obmedzenej dane z finančných transakcií, ktorú Francúzsko zaviedlo v roku 2012. Táto daň vo výške 0,2 percenta sa platí pri kúpe akcií francúzskych firiem s trhovou kapitalizáciou prevyšujúcou jednu miliardu eur.
V roku 2019 tento nápad opäť ožil. Podľa EURACTIV.com by daňová sadzba nemala byť menšia ako 0,2 percenta, no zároveň by nemala presiahnuť 0,3 percenta. Presná výška tejto dane má byť ešte predmetom diskusií v Rade EÚ.
Rozpočet SR potrebuje peniaze
Ministerstvo tento zámer poprelo, no to ešte nemusí znamenať, že sa s týmto návrhom v koalícii nepracuje. Aj keď sa do konečnej podoby konsolidačného balíčka nemusí dostať. Pre štátny rozpočet by totiž takáto daň bola ako dúšok živej vody. Podľa odhadov by čistý príjem z tejto dane mohol dosiahnuť približne 550 miliónov eur ročne.
Nová daň by podľa zdrojov Denníka E mala postihnúť rôzne formy bezhotovostných transakcií, vrátane bežných prevodov z účtu na účet, posielania výplat, platenia faktúr, platieb kartou a výberov z bankomatov.
Výnos z tejto dane by mal pochádzať hlavne od firiem, keďže zamestnávatelia by boli zodpovední za platenie dane pri vyplácaní miezd. Mechanizmus platenia tejto dane zatiaľ nie je presne stanovený. Podľa dostupných informácií by napríklad daň za výber z bankomatu do 360 eur dvakrát mesačne znášala banka. Sadzba dane na platby kartou by mala byť minimálna, čo by malo byť výhodné pre domácnosti, a prvých 50 eur z bankového prevodu by malo byť oslobodených od dane.
Maďarsko už takúto daň má
Denník E porovnáva tento návrh s praxou, ktorá funguje v Maďarsku už viac ako 10 rokov. Pôvodne oznámená sadzba bola 0,1 percenta z transakcie, čo ale neprinieslo želaný efekt a do štátnej kasy nenatieklo toľko forintov, ako si vláda predstavovala. Sadzba sa teda rýchlo zmenila na 0,3 percenta, pričom maximálna výška tejto dane bola stanovená na 10-tisíc forintov, čo zodpovedá približne 25 eurám. Táto daň bola uvalená na banky a zahrnula aj bežné bezhotovostné transakcie ako platby kartou v obchodoch alebo prevody peňazí medzi účtami. Na výbery z bankomatov platila daň 0,6 percenta z transakcie.
Od augusta tohto roka sa však sadzba dane na bezhotovostné transakcie zvyšuje na 0,45 percenta, pričom maximálna výška stúpla na 20-tisíc forintov, teda asi 50 eur. Táto daň sa bude vzťahovať aj na transakcie, ktoré maďarskí občania realizujú v zahraničných bankách, takže Maďari, ktorí si mysleli, že sa ochránia účtom napríklad v Revolute, budú platiť túto daň tiež. Finančné inštitúcie s maďarskými klientmi budú musieť sami nahlásiť tieto transakcie maďarskému daňovému úradu.
Poplatky za výbery hotovosti z bankomatov sa tiež zvýšia. Kým doteraz bola sadzba 0,6 percenta z transakcie, od augusta to bude 0,9 percenta.
Ivana Sladkovská
Šéfredaktorka portálu Peniaze.sk. Venuje sa najmä servisným ekonomickým témam štátnych dávok, dôchodkov a sociálnych výhod. Ďalšie články autora.